Zašto i kako je je invazija Rusije na Ukrajinu poremetila ne samo proizvodnju novih nego i tržišta polovnih automobila?
Poremećeni su lanci snabdevanja
Iako rusko tržište novih automobila nije najveće na svetu, stručnjak za automobilsku industriju Matas Buzelis ističe da ono igra značajnu ulogu u lancu snabdevanja automobilima. Rusija izvozi dragocene komponente za automobilsku industriju. Nemačka se, na primer, oslanja na titanijum, gvožđe i paladijum iz Rusije. Pored toga, sa 108 miliona tona rude gvožđa proizvedene u 2021. godini, Rusija je peti najveći proizvođač rude gvožđa na svetu i snabdeva evropske proizvođače čelika koji se sada suočavaju sa poskupljenjima i mogućim poteškoćama u nabavci tog metala iz drugih izvora.
Invazija Rusije imala je uticaj i na automobilsku industriju u Ukrajini. Na primer, nemački proizvođači automobila kao što su BMW i Folksvagen koriste automobilske kablovske instalacije od jednog velikog ukrajinskog dobavljača. Pored toga, Ukrajina je treći najveći proizvođač nikla i aluminijuma na svetu, a to su dva izuzetno dragocena resursa potrebna za akumulatorske i EV komponente. Konačno, Ukrajina proizvodi skoro 70% gasa neona na svetu, koji je neophodan za komponente kao što su mikročipovi, za kojima već vlada nestašica.
Teže je nabaviti dobar polovan automobil
Kupovina polovnog vozila već je bila teška i skupa 2021. godine, a kako stvari stoje, biće još teža 2022. godine. Tržište polovnih automobila i dalje raste, ali trgovci polovnim automobilima suočavaju se sa nestašicom vozila. Jedan od glavnih razloga za trenutnu situaciju je kriza na tržištu novih automobila. Proizvođači počinju da ograničavaju proizvodnju vozila kako bi proizvodnja bila niža, ali stabilnija. Ta promena u proizvodnji novih vozila usporava dotok automobila na tržište polovnih automobila. Vlasnici automobila zbog toga odlažu da prodaju svojih vozila ili ih uopšte i ne prodaju.
„Ljudima koji su zainteresovani za kupovinu polovnog automobila sada je dostupna jedna veoma ograničena i skupa ponuda polovnih vozila. Međutim, ograničeno snabdevanje polovnim automobilima ne znači da kupci treba da se odreknu procedura koje ih štite od prevara. Upravo suprotno – kupci treba da provere istoriju svakog polovnog vozila, pošto je izbor veoma sužen“, kaže Buzelis. Kako objašnjava šef komunikacija kompanije carVertical, trgovci polovnim automobilima sada možda kupuju sve što im se nudi i manje vode računa o stanju automobila. Rizik pri kupovini polovnog automobila koji je u lošem stanju sada je možda mnogo veći nego što je bio, recimo, pre godinu ili dve.
Nepredvidive cene polovnih automobila
U 2021. godini cene polovnih automobila već su dostigle najvišu cenu svih vremena. Iako su se stabilizovale, pa i čak počele da padaju pred kraj godine, ruska invazija na Ukrajinu stvorila je do sada neviđenu situaciju na tržištu polovnih vozila u istočnoj Evropi. Godinama su kupci polovnih automobila iz Ukrajine hrlili u Poljsku, Litvaniju, Slovačku i Mađarsku. Dok su se noviji automobili više tražili na tržištima tih zemalja, Ukrajinci su kupovali brojne automobile starije od deset godina, posebno one sa dizel motorima, koji manje troše, ali su i ekološki „prljavi“. Sa druge strane, smanjen protok kupaca promeniće tržište polovnih vozila u zemljama koje se graniče sa Ukrajinom. Cene starijih automobila verovatno će pasti, jer trgovci pokušavaju da ublaže gubitke da bi se prilagodili trenutnoj situaciji.
Uticaj cena goriva
Cene goriva premašile su kritični prag od 2 € po litru u mnogim evropskim zemljama, što je stvorilo interesovanje za promenu svakodnevnih navika. „Rast cena goriva dovešće do toga da neki vozači manje putuju. Ljudi će možda skratiti svoju godišnju kilometražu tako što će koristiti javni prevoz ili druga alternativna prevozna sredstva. Manje kilometara bi značilo i manje nezgoda, što bi dovelo do uštede u troškovima održavanja“, kaže Buzelis.
Time bi se smanjio broj vozila na putu, mada porast cena goriva povećava i interesovanje za vozila koja manje troše. To znači da vozila sa dizel motorima mogu izazvati interesovanje zbog nenadmašno efikasne potrošnje goriva na otvorenom putu. Međutim, ta tendencija će biti ograničena na zemlje u kojima se ne oporezuju vozila sa većom emisijom CO2.Povećanje cena goriva podstaći će ljude da ulažu u polovna električna vozila. Uprkos rastu cena energenata, ukupan trošak posedovanja električnog automobila ostaje niži, a može se dodatno sniziti ako bi se solarna energija koristila za punjenje. Procena je da će se punjenjem solarnom energijom štedeti 600–800 evra godišnje.